Štvrtý kilometer Jaroslavskej ulice:
vychýrené miesto, kde ľudia zo susedných štátov
predávajú svoju prácu.
Prichádzajú o 5:00 a ak nenájdu zákazníka,
stoja tu do 21:00.
Každý má vlastné dôvody, prečo tu stojí,
vlastné životné okolnosti, vlastný osud.
Džamal má niekolko stavebných profesií.
Suchrub má vysokoškolské vzdelanie a vysoké ambície.
Machmud má len silné ruky a 12 detí,
ktoré treba živiť.
Ale ich zamestnávatelom je jedno,
kto sú a čo majú na srdci.
Sú pracovná sila, sú to gastarbeiteri.
GASTARBEITERI
Preco tolko ludí opúšťa rodný kraj?
Aká neznáma sila ich odtrháva od domova
a ťahá do cudziny?
Hlad, bieda nezamestnanosť...
Príčin je dosť, aby sa ľudia stali
ako sťahovavé vtáky.
Lev v Rusku pracuje viac ako 10 miliónov
zahranicných pracovníkov.
Stavajú domy, šoférujú mikrobusové taxíky,
zametajú ulice.
Niekedy sa zdá, že keď raz odídu,
život sa zastaví.
Kypia okolo nich závážné problémy
Niekto v nich vidí ohrozenie blahobytu štátu,
niekto zdroj ekonomickej prosperity.
Miestni na nich hladia so zmiešanými pocitmi
nevraživosti a lútosti.
Žijú kde sa dá, berú hocakú prácu.
Na každom kroku ich okrádajú:
zamestnávatelia, úradníci, zlodeji.
Nemajú v cudzine na ružiach ustlané.
ale aj tak prichádzajú, prichádzajú a prichádzajú.
-V Rusku máme našich, firmy aj známych
-Už tam pracujem dlho. Za 15-30 tisíc.
-To, co zarobím, posielam domov.
O týždeň Olešer znovu odíde zarábať
Deťom bude chýbať.
Budú snívať, že skoro vyrastú
a odídu s ním do ďalekého Ruska.
Na uliciach Dušanbe ťažko nájdeme dospelých mužov.
Všetci sú na pracovnom fronte,
tisíce kilometrov od domova.
Za posledné roky vyprahla nielen tadžická metropola,
ale aj menšie mestá a vzdialené dediny.
Aby si mohli kúpiť lístok na vlak,
požiciavajú si peniaze na vysoký úrok od bohácov
Je to tak aj v Biškeku, v Taškente, Kišiňove.
-Prišiel som tu zarábať, som stavbár.
-Mám priatelov, zarábam, cestovné mi preplácajú.
-A ako vám platia? -Platia dobre.
-Ja som sem neprišiel leňošiť,
-robím si svoju prácu a myslím, že dobre.
Ivan je profesionálny gastarbeiter.
Pracoval už v Nemecku aj v Čechách,
Posledné roky pracuje v Moskve.
V Zakarpatí má dva domy, tu býva v podnájme.
Pre deti si zamestnáva opatrovatelku.
V Rusku našiel skutocné eldorádo.
-Zvykol som si, poznám ludí, oni poznajú mňa.
-Za 7 rokov som ešte prácu nehladal,
-vždy si našli mňa.
-Pracoval som pre niekoho, odporucili ma,
-Takto postupujem po rebrícku.
Možnosť zarobiť velké peniaze v Rusku
láka ludí z rôznych krajín a kontinentov.
Orlando a Jean prišli z Konga s turistickými vízami.
Nemajú pasy, sú to skutocní "nelegáli".
Orlandovi sa podarilo nájsť si prácu barmana.
Jean sa sa pretåka len príležitostnými zárobkami.
-Nemám potrebné doklady,
-a clovek potrebuje aj rodinu.
-Niekedy rozmýšlam, že ani neviem, co ďalej.
Tadžik Donajer Zarypov bol úctovníkom.
Je dôsledný a predvídavý.
Každú cestu do Ruska dôkladne zvažuje.
-Nie som sám, mám 7 detí.
-Sú na mne závislé, cakajú ma a veria.
-Najprv dúfajú, že nieco pošle Alah
-a tak dúfajú v nás,
-aby sme pracovali a peniaze poslali domov.
Donajerovi v práci pomáhajú synovci.
-Nepísaný zákon migracnej solidarity:
keď sa ti podarilo zabezpeciť seba, pomôž ostatným.
-Každý deň príde ku mne niekto z našich
-prenocuje, niektorí žijú aj mesiac,
-živím ich.
-a potom keď majú prácu, odídu pracovať.
-A prídu ďalší, tak to u nás chodí.
Väcšina gastarbeiterov prichádza do Ruska
na vlastnú päsť.
Musia sa zbaviť strachu a nerozhodnosti.
Často nevedia po rusky, nemajú sa na koho obrátiť,
nemajú potrebné doklady.
Zelenáci sa stanú lahkou korisťou
zlodejov, mafie, skorumpovanej polície, falošných úradov.
Pracujú na stavbách,
upratujú odpadky, cistia kanálizáciu.
Za oknom je obrovské mesto cudzie a chladné.
Z chodby pocuť hlasné kroky cižiem,
Opäť treba otvoriť dvere, predložiť dokumenty
a svojou chabou ruštinou skúsiť nieco vysvetliť.
Na trhu pracovnej sily si velmi vážia Vietnamcov
sú disciplínovaní a pracovití.
Do 1 izby sa ich zmestí 2x tolko ako iných.
-Vela ludí tu má vysokú školu, pracujú na fakulte,
vo firmách, predávajú na trhu, podnikajú...
Toto je Zao, v Rusku žije už dlho,
Dobre hovorí po rusky a vie, ako to tu chodí.
Vyštudoval Volgogradskú policajnú akadémiu,
A policajnú akciu na ubytovni sleduje
so spokojnou zvedavosťou.
Ľudia ako Zao sú vo vietnamskej diaspore cennejší ako zlato.
Nepracujú v nelegálnych výrobňach, majú inú úlohu:
sú spájajúcim clánkom medzi Vietnamcami a Rusmi.
-Keď žijete v Rusku, môžete si pozvať príbuzných.
-Aj ja môžem napísať pozvanie.
Súcasná pracovná sila - lacná a mobilná.
Dnes sú v džungliach Mekongu, zajtra v Rusku.
Nie partizánskymi cestickami, ale úplne legálne
skupinovými letmi.
Stovka slušných Vietnamcov nahradí pravidelnú linku.
Tisícka zalepí plastelínou celý štát.
Zahranicní pracovníci sú pre ekonomiku
potrební ako vzduch.
lebo zisk dôležitejší ako technológia.
Zisk je dôležitejší ako rozvoj, najdôležitejší.
-Štát a jeho ekonomika si môžu vybrať:
-1. Buď vytvárame nové spôsoby výroby,
-a to vysoko kvalifikované, inovatívne, konkurencieschopné.
-Na to však potrebujeme vysokokvalifikovaných,
-odborne školených pracovníkov.
-2. Alebo využijeme prišlé obyvatelstvo,
-ktoré možno vykorisťovať nízkymi mzdami.
-Vtedy si položíme otázku:
-naco rozvíjať priemysel,
-Naco sú nám kvalifikovaní zamestnanci,
-keď môžeme mať zaostalú ekonomiku,
-ktorá využíva otrokov?
Otrokárska spolocnosť je už dávno minulosťou,
Ale otroctvo žije dovtedy, kým sa nájdu takí,
ktorí súhlasia byť otrokmi.
Zamestnávať ludí tak, aby ďalej pracovali
je snom súcasných špekulantov.
V ich jazyku sa to volá "minimalizácia výdavkov"
a "optimizácia rozpoctu".
Gastarbeiterov volajú otrokmi 21. storocia
Je to prehnané, lebo oni dobrovolne súhlasia
s ponúknutými podmienkami.
Operatívne zábery z moskovského kraja.
Vidíte nelegálnu výrobňu salámových produktov.
Výrobky, ktoré sa vyhli sanitárnym kontrolám
sa dostali na pulty moskovských obchodov.
Ľahko uveríme, že tu pracujú
výlucne zahranicní migranti.
V takýchto výrobňach gastarbeiteri
šijú oblecenie, dávkujú kávu a caj,
rozlievajú pálenú vodku, falšujú lieky...
cigarety, detské hracky.
Rusko je oficiálnym európskym lídrom vo falšovaní.
Experti tvrdia, že až do 80% produktov z Ruska
je vyrobených nelegálne.
Samozrejme, králmi ilegálneho biznisu sú Rusi.
Ale ten je bez gastarbeiterov vylúcený.
Tvoria okolo 50 miliárd dolárov ruského HDP.
Samozrejme hovoríme o nelegálnej produkcii.
Pracovní migranti stimulujú tieňovú ekonomiku,
sú jej hlavným zdrojom, konkurencnou výsadou.
Z casu na cas sa podzemné výrobne zatvárajú,
ale hneď sa otvárajú nové.
-Predložte doklady.
-Máte pas?
V migracných procesoch figuruje niekolko strán:
1. gastarbeiteri 2. ich zamestnávatelia
3. a predstavitelia úradov.
Tieto strany regulujú svoje vzťahy
a riešia problémy.
Ale sú tu aj iní: my ostatní.
Pred našimi ocami sa mení
národnosté zloženie ruských miest
Všade sú zahranicní robotníci,
Na ulici pocuť cudziu rec,
deti v škôlkach a školách nevedia po rusky.
-Môj domov je Moskva.
Emigranti zatial vyvolávajú len tiché podráždenie.
Nepáci sa nám ako hovoria, chodia, sedia,
ako oslavujú svoje sviatky.
Ak je ich príliš, podráždenie prerastá v obavy.
-Prieskum ukázal, že ak je migrantov nad 7%
-nie je to len hrozba sociálnej explózie,
-už to JE sociálna explózia.
-U nás to bolo +10%.
Migracné procesy sú casto kritizované.
V malých mestách sa to rozširuje rýchlejšie,
tu vzniká aj najviac konfliktov.
Rozdelenie na "MY" a "ONI" nastáva rýchlo.
Xenofóbia sa ukoreňuje v sociálnych náladách
a rastie so zvýšenou VRAJ migrantskou kriminalitou:
zbití, okradnutí mladíci, znásilnené dievcatá.
Do Ruska naozaj neprichádzajú práve anjeli
a etnická kriminalita naozaj existuje.
Toto je akcia "Specnazu" v cínskom bordeli:
vidno prostitútky a narkomanov.
-Polícia. Výjsť. -Postav sa tu!
S gastarbeiterami prichádzajú do Ruska
aj zahranicné zlocinecké gangy.
Bojovať s migracnou kriminalitou je ťažké.
-Čisté.
Neznámi, nikde neevidovaní zlocinci
lahko obchádzajú ruské súdnictvo.
Miznú v obrovskej mase, vracajú sa domov.
-Problém je, že v otrokárskej ekonomike
-kde biznis uprednostní lacného a bezprávneho
-namiesto svojho drahšieho obcana
-vtedy sa zacína velmi nebezpecné
-dopåňanie sa ekonomiky s kriminálnym svetom.
-Ide o obchod s drogami, terorizmus atď.
- Lebo každý platený akt je biznis, krvavý biznis.
-Takto stimulujeme migráciu, tá nás zachráni...
-Ale v skutocnosti rozkladáme štát.
Ale kriminálna štatistika dokazuje:
Migranti páchajú menej zlocinov ako miestni,
ale každý trestný cin gastarbeitera
nie je kriminálnou, ale politickou udalosťou.
Vyvoláva spolocenský ohlas. To využívajú nacionalisti.
Neznášanlivosť je pôda,
kde sa rodia a rastú fašistické skupiny.
Ich aktivisti doslova polujú na gastarbeiterov,
Bijú ich pod bránami, v lokálnych vlakoch, na uliciach.
Nenávisť sa rozširuje ako epidémia,
Ľahko ju roznietiť, ale ťažko zastaviť.
Je to strašná cesta, vedúca do slepej ulicky.
Rusi dobre poznajú fašizmus a vedia,
aké je byť otrokom v cudzine.
Pocas druhej svetovej vojny bol v Nemecku
nedostatok pracovnej sily.
Nemecká elita to riešila pedantne a kruto.
Z okupovaného teritória ZSSR vyviezli asi 5 mil. ludí.
Boli to celé rodiny, dediny, ulice a štvrte,
starci aj mladiství.
Všetci pracujúci emigrati boli ako otroci,
ale najťažšie bolo Sovietom. - "Ostarbeiterom"
nosili na pravej strane hrude znak s nápisom "OST".
Zneužívanie otrokárskej práce uznal
Norimberský súd za trestný cin proti ludskosti.
Ale o 15 rokov Nemci znova potrebovali pracovnú silu.
V 60.r. sa v Európe zacal
nový priemyselný "boom".
Migranti z chudobných krajín prichádzali
dobrovolne a s entuziazmom.
Opovržlivé "OST" sa zmenilo
na priatelské "GUEST" - hosť.
Ocakávalo sa, že sa asimilujú s pôvodnými.
Medzitým sa v 80.r. "boom" skoncil.
Nekvalifikovaná práca je už nepotrebná.
Emigranti ostali verní svojim tradíciam a zvykom.
Vytvorili si vo svojich štvrtiach paralelný svet
obývaný problémovými, roztrpcenými cudzincami
s fr., nem., belg., angl. a hol. pasmi.
Amatérsky záber.
Časovaná bomba vybuchla na zaciatku 21. storocia
Vzbury mládeže, spory o búrky, zostrenie nacizmu.
Pritvrdenie migracného režimu
je výsledkom politiky multikulturalizmu.
Nie je pravda, že prestali prijímať migrantov.
Do 2025-30 r. EU príjme okolo 40 mil. migrantov
a do 2050 skoro 100 miliónov.
Neúspech európskej migracnej politiky
je pre Rusko cennou lekciou.
Ale to má vlastnú skúsenosť
Dlho boli týto tzv. "gastarbeiteri"
obcanmi toho istého štátu ako my.
V bežnom moskovskom byte
žije internacionálna rodina.
Larise vôbec nezázeží na tom, odkial je
a akým jazykom hovorí jej manžel.
Podarilo sa im nájsť nieco dôležitejšie,
ako národnosť a sociálne postavenie:
spolahlivosť, nežnosť a slušnosť.
-Na Larise sa mi páci charakter a pracovitosť.
-Všimol som si ju a po mesiaci som vedel som,
-že je to žena, o ktorej som sníval.
-Je to velmi dobrý a slušný clovek. Skutocný muž.
Prezerajú si fotografie svojho rodinného života.
Na svojho prvého muža sa Larisa snaží zabudnúť.
Roky nekonecných urážok, alkoholizmu a bitiek
navždy vyškrtla zo svojho života.
Verí, že Gaib je náhrada za toto trápenie.
-Zavolali sme sanitku, mohol zomrieť
-a okamžite ho treba operovať.
-Operovali ho, a ja som prosila Boha, plakala...
-Veď sme sa len teraz zoznámili...
-Ale chválabohu ho Boh zachránil.
Gaib prišiel do Moskvy pred 13 rokmi,
Nikoho tu nepoznal a nikto ho nepotreboval.
Celé dni hladal prácu, spával na železnicnej stanici.
-Ani psov tam nebolo, len okrúhly vagón a v ňom 3 lôžka.
V Tadžigistane má Gaib druhú rodinu,
manželku a 12 detí. Ale manželstvo s Larisou
je zaregistrované podla všetkých pravidiel.
-Podla moslimských zvykov, ak žijete so ženou,
-musíte sa pomodliť.
-Zavolali sme si mullu (kňaza)
-a ten nás podla ich zvykov zosobášil.
-Hovoril v podstate to isté, co aj náš pop
-Budete si pomáhať v dobrom aj v zlom
-Slová sú rovnaké.
Aby spravila radosť manželovi,
Oblieka si Larisa tradicné tadžické šaty.
Svadobná pokrývka hlavy jej pristane.
Darovali ju dcére Gaiba, je rucne vyšívaná.
Larise neprekáža, že má Gaib ďalšiu rodinu.
Teraz a tu je s ňou, co bude potom, nikto nevie.
Mnohí cudzinci z južných republík snívajú,
že si nájdu druhú ženu v Rusku.
Ale aj po svadbe naďalej poctivo
posielajú domov velkú casť zarobených peňazí.
Zdá sa, že migranti pracujú na nizkych postoch:
Robia to, co odmietajú robiť miestni,
ale stavbárske profesie boli vždy v Rusku prestížne.
Fungoval systém prof. technického vzdelania,
pripravoval kvalitných špecialistov.
Preco teraz nie sú na staveniskách ruskí
murári, tesári, elektrikári, omietkári?
- Ak si nás objednajú, robíme všetko, nic neodmietame.
Donajer sa nikdy nikde neucil stavať domy,
remeslo sa naucil za chodu.
Takto to robí väcšina gastarbeiterov.
-Robím s ujom na streche, všetko, co príde.
-Aj keď nieco neviem, hovorím im, že to viem.
-A urobím to tak, ako to robia profesionáli.
-Keď pracujú na ulici, pozerám a odkukávam.
-Takto sa ucíme všetci, sme samoukovia.
Samoukovia sedia aj za volantom linkových mikrobusov.
Väcšinou nepoznajú cesty a nevedia po rusky.
Majú vodicské preukazy, ale z južných republík.
Volajú to vodicšká prax.
Toto miesto je dlhodobo obsadené gastarbeiterami.
Záver si možno precítať v zápisnici dopravných nehôd.
-Vodici linkových mikrobusov sú gastarbeiteri.
-Ani jedna súkromná firma teraz nemá kvóty
-Pred 1-2 rokmi im ich zobrali.
-Preco:
-patagónny systém, zlé autá, bezpecnostné predpisy...
-výplatu nedostanú a nútia ich pracovať 24h.
-Neoplatí sa dávať im kvóty.
-My ich pomocou zákonov chceme zastaviť.
Dá sa to nazvať konkurencia pracovnej sily.
Vyhráva ten, ktorí sa predá lacnejšie,
kto je ochotný vzdať sa svojich práv,
kto je pripravený pracovať
od rána do vecera, bez víkendov a volna,
bez zdravotného poistenia, bez odvodov na dôchodok,
ten, za koho netreba platiť dane.
-Bývam tu a spím tu.
-Dostávam zálohu 2 tis. a na konci mesiaca 3 tis.
Rusi sa nikdy nebáli ťažkej práce,
ani teraz sa jej neboja,
ale Rusi chcú pracovať za normálnych podmienok.
Nemali by konkurovať tým, co sa uspokoja s hocicím.
-Akýkolvek zamestnávatel sa spýta:
"Preco sa nesnažíte prilákať Rusov?"
- Štandarná odpoveď v 100 % prípadoch
-1. Rusi pijú, 2. Rusi nevedia pracovať,
-3. a chcú dobrý plat a pracovné podmienky.
-S prvými dvoma nesúhlasím.
- a na plat a podmienky majú právo.
Ruské trhy sa dávno zmenili na východné bazáre.
Majú vlastný kolorit. Miesto stretu rôznych národov,
charakterov, osudov, pohladov na život.
Trh je aj dôležitým clánok potravinárskej reťaze.
Podla zákona tu môže predávať hocikto.
V skutocnosti tu hocikoho nikdy nepustia.
Etnické skupiny bojujú o kontrolu nad trhmi.
A co chudák rolník so svojimi zemiakmi?
-Zlocinecné zoskupenia tvoria casto migranti
už zapletení do istej oblasti.
-napr. zahranicné ovocie a zelenina
-tvoria 70-90% na moskovských trhoch.
-Je to jednoducho princíp akcie a reakcie:
-žijeme na dovážaných potravinách,
-preto nenakupujeme od rolníka z Tverskej gubernie.
-Tento rolník nemá nijakú perspektívu
-A mladí to vedia a tak odtial s hrôzou utekajú.
Dom je symbolom a synonymom domova.
Opustený dom je symbolom nešťastia,
dôkaz neúspechu krajiny.
Opustených dedín v Rusku stále pribúda.
Rusku naozaj chýba pracovná sila.
Výsledky scítania ludu z 2010 sú šokujúce.
Ruská populácia sa za 8 rokov zmenšila o 5 mil.
5 miliónov umrelo, odišlo, nenarodilo sa.
V tejto opustenej dedine je farma
O hospodárstvo sa stará rodina z Tadžigistanu.
Chovajú kravy, obchodujú s mliekom a mäsom.
Sú pracovití a rešpektujú zákony.
Muži nepijú, nefajcia, ženy rodia deti.
Sú šťastní, že odišli z chudobnej republiky
a našli v Tverskom kraji svoj domov.
Teraz volajú aj iných aby zvelaďovali ruské polnohosp.
-V dedine Perelogi je 10 rodín z Tadžigistanu.
-Chválabohu všetci žijú a pracujú
-buď v meste alebo hospodária.
-Oslavujeme, už mám 2 vnukov a 2 vnucky.
-Všetci sú obcanmi Ruska.
Čím východnejšie, tým viac pôdy a menej pracujúcich
V ruskom Prímorí cínski rolníci
pestujú rekordnú úrodu sóje a inej zeleniny.
Prenajímajú pre nich tisícky hektárov.
Vedúci vidieckych podnikov chcú vyššiu kvótu na Číňanov.
Farmári sa sťažujú, že Číňania ich vytlácajú z trhu,
vedú nelegálny biznis, nicia ornú pôdu.
Nájom pôdy napåňa miestne rozpocty,
ale zem sa nicí a špiní pesticídmi a chemikáliami.
Vo východnej Sibíri im prenajímajú lesnú pôdu.
Všade vidno skupiny cínskych drevorubacov.
Nelegálne rúbu lesy, pašujú tovar do Číny.
Číňania už predbehli Ukrajincov
v pocte oficiálnych gastarbeiterov.
Do Ruska ich za prácou príde 10-15 miliónov.
To môže postupne radikálne zmeniť
etnické, kultúrne a sociálne zloženie regiónu.
Dôsledky si zatíal nevieme ani predstaviť.
-Demografi hovoria, že 50-100 miliónmi Číňanov
-môžeme nahradiť vymierajúce ruské obyvatelstvo.
-Nahradíme pôvodné obyvatelstvo prisťahovalcami.
-Ja si myslím, že je to dosť nebezpecné.
Je to ovela lahšie, ako sa trpezlivo snažiť prísť
na koreň veci a túto tendenciu zastaviť.
Vystací Tadžikov, Uzbekov, Kirgizov, Číňanov, Vietnamcov
aby zaludnili celé Rusko?
Asi vystací.
Môžem sa ale stať, že sa zrazu zobudíme v inom štáte.
Možno tam bude dosť mlieka a mäsa,
ale ostane tam ruský jazyk, kultúra a tradície?
Nebude to cudzia krajina?
Možno povedať že progres a globalizácia idú ruka v ruke
a my im nemôžeme prekážať.
Rusko sa môže stať ďalším "kotlom národov".
z ktorého vznikne nový šťastný národ.
Veď najbohatšiiu krajinu - Ameriku, založili emigranti.
Neskoncíme ale ako pôvodní obyvatelia Ameriky?
-Letíme na jar do Ruska a na jeseň domov ako vtáky.
-Chýba nám domov a ten, komu nechýba
-nemá svedomie, ako povedal Mohamed.
-Treba milovať Boha, vlasť, matku a rodinu.
Donajer sa urcite chce vrátiť do Tadžigistanu.
Je to jeho vlasť. V Rusku len pracuje.
No mladší to už nevidia tak kategoricky.
-Pol srdca sa chce vrátiť, druhá chce zostať tu.
-Už som si tu zvykol, som tu 10 rokov.
-Chcem ísť domov, ale keď si kúpim lístok
- už zacínam byť smutný, zasa tam...
-Ostanem doma 2-3 mesiace, zvyknem si a vrátim sa.
-Už 3 roky som nebol doma.
Rusko naozaj potrebuje pracovnú silu.
Dokonca vela pracovnej sily.
Ale nepríde abstraktná prac. sila, ale ludia.
Majú svoje potreby, nájom je pre nich drahý.
Žijú v skladoch, komorách,
protileteckých krytoch, pivniciach, podkroviach.
Toto je ráno v pivnici obycajného 5 poschodového domu:
všetci podnájomníci pracujú ako VPP pre firmu.
Upratujú odpad, vymetajú ulice, umývajú vchody.
Práca je neďaleko, ale pracovný odev im nedajú.
Takáto vesta stojí gastarbeitera 1000 rublov,
Ale zato sa v nej cíti bezpecne.
Vymieňa ju za pas, priepustku, povolenie na pobyt.
Ulica, obchod, pivnica.
Boja sa urobiť co i len 1 zbytocný krok.
Nežijú, skrývajú sa.
Žiť v pivniciach obytných domov je zakázané.
Porušujú sa zdravotné normy, hrozia útoky.
V pivnici svieti svetlo, fungujú televízory,
chladnicky, konvice, z kohútikov tecie voda.
Obyvatelia tohto domu ani netušia,
že im platia všetky tieto výdobytky civilizácie.
-Na základe coho tam žijú?
-Príde kontrola, obráti sa na právnickú osobu,
-na firmu, ktorej patrí budova, na vedenie.
-A koho vlastne pokutuje?
-Buď právnickú osobú alebo riaditela.
-emigranti odídu, ale prídu znova.
-Lebo je ekonomicky výhodnejšie zamestnávať otrokov.
-Pokuta sa vyplatí a? Nic, nikto nemá zodpovednosť.
-Buď: vziať riaditelovi právo zamestnávať,
-alebo presunúť zodpovednosť na majitelov.
-Doteraz je do sumy 800 tis. zodpovedná práv. osoba.
-Mechanizmus nefunguje, treba ho zjednodušiť.
Tento bunker je na území obranného závodu.
Nasťahovala sa tu skupina gastarbeiterov.
Nevedia, kto ich ubytoval.
Volajú ho len úctivo: "pán domáci".
-Kedy ste sa nasťahovali? V 2010, v 2009?
-Rok.
-Ako? - Už tu bývate rok, áno?
Takto vyzerajú mnohé stavby v Moskve.
Miestni sa týmto osadám zďaleka vyhýbajú.
Tí, ktorým sa neušlo miesto, sa zariadia inak.
V lese alebo v parku si vykopú jamu.
Lesní bratia nepracujú, nemajú pasy
a nevedia odpovedať ani na jednu otázku.
-Máte pas, migracnú kartu?
-Kto vás tu nasťahoval?
-Odložte kameru!
Stále je v Rusku menej legálnych migrantov.
Ale ilegálnych gastarbeiterov je viac a viac.
Ľahko dostať registráciu, povolenie na prácu ťažšie.
Zatial ešte v Rusku fungujú kvóty gastarbeiterov.
Zamestnávatelia musia dopredu oznámiť,
kolko pracovníkov potrebujú a vyplniť žiadosť.
S kvótami sa ale dejú zvláštne veci:
Pocet legálnych migrantov klesá,
ale nelegálnych gastarbajterov stále stúpa.
Je možné, že sa systém kvót coskoro zruší.
Nemožno zakázať pracovnú emigráciu
a istý pocer zahranicných migrantov Rusku neublíži,
ale štát musí migracné procesy regulovať.
Kolko gastarbeiterov? S akou kvalifikáciou?
Z akých regiónov? Kde ich zamestnať?
Na všetky tieto otázky potrebujeme odpovede.
Problémom nie sú gastarbeiteri,
ale politika vyhovujúca podnikatelom, a nie luďom,
Nie sú zákony, ktoré chránia
prioritné právo ruských obcanov na prácu.
-Potrebuje Rusko emigrantov? Potrebuje.
-Ale tolko, kolko potrebuje ekonomika
-na udržanie sociálneho pokoja.
-Potrebujeme dobre premyslený prístup.
Štvrtý kilometer Jaroslavskej ulice.
Z tohto trhu pracovnej sily už dávno zmizol
Suchrob, Džamal, aj Achmud.
Možno si našli prácu, alebo sa vrátili domov.
Teraz oslovujú autá noví migranti
v nádeji, že dostanú prácu.
-Potrebujeme peniaze, musíme pracovať.
-Pracujeme, sme gastarbeiteri.
-Keby sme sa mali dobre, neboli by sme tu.
-ďakujeme Rusku, že nás prijalo.
Potrebuje Rusko gastarbeiterov, ci nie?
Podla toho, ako vidíme budúcnosť nášho štátu.
Lacná práca zabezpecí úspech len krátkodobo.
Ak chceme technológiu, modernizáciu, progres.
Stavme na kreatívny potenciál vlastných ludí.
autor titulkov: Viktória Ballová (ballova.viktoria@gmail.com)
autor a režisér: Vladislav Arjasov
šéfredaktor: Tatiana Panovová
kamera: Valentin Chalturin a Sergej Dedov
strih: Sergej Timofejev
zvuk: Vjaceslav Čajkovskij
prevedenie textu: Dmitrij Polonskij
produkcia: Vladimir Pirožok, Alexej Volkov a Andrej Volkov
Vo filme boli použité video-materiály operatívnych záberov Federálnej migracnej služby Ruska a amatérskych záberov
Produkcné centrum "Iskusstvo prodviženija kino" pre a.s "TV Centr"2011 r. www.tvc.ru